Világörökség
1972. november 16-án született meg az UNESCO Világörökség Egyezménye. Megalkotásának közvetlen kiváltó oka az asszuáni gát (Egyiptom), pontosabban víztározó építése miatt víz alá kerülő ókori építészeti alkotások sorsa feletti aggodalom volt. Világossá vált, hogy az egy-egy ország területén található kiemelkedő jelentőségűek és együtteseik, a természeti tájak az egész emberiség számára egyetemes jelentőséggel bírnak; kell tehát valamilyen eszköz arra, hogy megóvásuk, fennmaradásuk érdekében ne csak a tulajdonos állam, hanem mások is tehessenek, mégpedig legális és szervezett keretek között. A Világörökség Egyezmény a valamilyen módon veszélyeztetett helyzetbe kerülő kiemelkedő értékek iránti közös felelősség és együttműködés kifejeződése.
Magyar helyszínek
Magyarország 1985-ben csatlakozott a Világörökség Egyezményhez és törvényerejű rendelet formájában beépítette azt a magyar jogrendbe. A Világörökség Bizottság két évvel később, 1987-ben döntött az első két magyarországi helyszín, Budapest és Hollókő felvételéről a Világörökségi Listára. 2002 nyarától hazánk már nyolc világörökségi helyszínnel büszkélkedhet. 
Helyszín	Időpont	Kategória
Budapest Duna-parti látképe, a Budai Várnegyed, az Andrássy út és történelmi környezete	1987	Kulturális
Hollókő ófalu és táji környezete	1987	Kulturális
Az Aggteleki-karszt és a Szlovák-karszt barlangjai	1995	Természeti
Az Ezeréves Pannonhalmi Bencés Főapátság és közvetlen természeti környezete	1996	Kulturális
Hortobágyi Nemzeti Park - Puszta	1999	Kultúrtáj
Pécsi ókeresztény sírkamrák	2000	Kulturális
Fertő / Neusiedlersee kultúrtáj	2001	Kultúrtáj
A tokaji történelmi borvidék	2002	Kultúrtáj


A Magyar Várományosi Listán szereplő helyszínek
A Világörökség Magyar Nemzeti Bizottsága dönt arról, hogy a hozzá beérkezett javaslatok alapján mely helyszíneket tartja esélyesnek és érdemesnek egy valamikori felvételre a Világörökségi Listára. E helyszínek szerepelnek az ún. Magyar Várományosi Listán.
1) Tarnóc ősélőhely (Természeti) 2003-ban felterjesztve, felvételéről a döntés egyelőre elhalasztva (eredeti név: Ipolytarnóc - ősmaradványok) 
2) A Komárom / Komarnoi erődrendszer (Kulturális) szlovák-magyar közös felterjesztés 
3) "Dunakanyar kultúrtáj" (munkacím) (Kulturális - kultúrtáj) a visegrádi középkori királyi központ és vadászterület, illetve Esztergom középkori vára korábbi két várományosi helyszín összevonásával 
4) A rózsadombi termálkarszt területe (Természeti) a meglévő budapesti világörökségi helyszín kiterjesztéseként kerül majd felterjesztésre 
5) Lechner Ödön és kortársai, a magyar szecesszió (Kulturális) a pontos lehatárolás folymatban van 
6) A Tihanyi-félsziget, a Tapolcai-medence tanúhegyei és a Hévízi-tó (Kultúrtáj) a helyszín lehatárolása és kategóriája 2003-tól megváltozott, mivel két, közeli helyszínt csatoltak hozzá sorozatnevezéstként 
7) A római limes magyarországi szakasza (Kulturális) nemzetközi sorozatjelölés részeként 
8) Mezőhegyesi Állami Ménesbirtok (Kulturális - kultúrtáj) 
9) Tájház hálózat Magyarországon (Kulturális) később átsorolásra kerülhet a "Szellemi örökség" (intangible heritage) Egyezmény körébe 
10) Az északkeleti Kárpát-medence fatemplomai (Kulturális) tervezett szlovák-magyar (-lengyel?) felterjesztés 
Szavazzon!
Ön melyik helyszínt választaná elsőként?
1 - Ipolytarnóc
2 - Komárom
3 - Dunakanyar
4 - Rózsadomb
5 - Lechner Ödön
6 - Tihany
7 - Limes
8 - Mezőhegyes
9 - Tájházak
10 - Fatemplomok
